Poslijediplomski studij iz Europskog prava na Pravnom fakultetu u Zagrebu

Kolegiji po semestrima

1. Semestar (90 sati)
1.1. 	Hrvatska i europska pravna povijest					str. 2
1.2. 	Institucije i pravni sustav Europske unije 				str. 4	
1.3. 	Sudovi Europske unije, Europski sud za ljudska prava - 
procesni i materijalnopravni aspekti 	 			str. 5
1.4. 	Europska Unija - međunarodnopravni aspekti 			str. 7
1.5.	Poredbeno Ustavno pravo europskih država 				str. 8	
1.6.	Europsko obiteljsko pravo						str. 9

2. Semestar (90 sati)
2.1. 	Europsko privatno pravo 	 					str. 10 
2.2. 	Europsko pravo trgovačkih društava 				str. 11
2.3. 	Europsko pravo tržišne utakmice 					str. 12
2.4. 	Europsko međunarodno privatno pravo i međunarodno 
procesno pravo 	 						str. 13
2.5. 	Europsko radno pravo i pravo socijalne sigurnosti 			str. 14

3. Semestar (90 sati)

3.1. 	Hrvatska i Europska Unija: gospodarski aspekti			str. 15
3.2. 	Teorija i praksa europskih integracija				str. 16
3.3. 	Hrvatska i EMU							str. 17
3.4. 	Hrvatska i financijsko pravo EU 					str. 18
3.5. 	Hrvatska i europska socijalna politika 				str. 19
3.6. 	Metodologija prava - nomotehnika					str. 20
3.7. 	Seminar: Hrvatska i Europska Unija: pravni i politički aspekti	 	str. 21

4. Semestar (individualni mentorski rad)

1.1. Hrvatska i europska pravna povijest (6 sati) 

Voditelj kolegija: prof. dr. V. Radovčić
Predavači: prof. dr. Neda Engelsfeld; prof. dr. M. A. Maršavelski; doc. dr. Dalibor Čepulo

I. Rimsko pravo (prof. dr. Vesna Radovčić)

Uvod: Pravni sustavi europsko-kontinentalnog pravnog kruga; Historijska i dogmatska utemeljenost navedenih pravnih sustava na rimskom pravu i rimskoj pravnoj znanosti

Razvoj i osnovna obilježja privatnog prava rimske države: Razvojne etape - civilno, honorarno, klasično i postklasično pravo; Pretorska i pravnička djelatnost kao glavni pravnostvaralački čimbenici; Vrhunac razvoja u razdoblju tzv. klasičnog prava; Razvoj u postklasičnom periodu; Justinijanova kodifikacija

Oživljavanje studija i znanstvena obrada rimskog prava te ponovo njegovo prihvaæanje kao pozitivnog prava: Pojam općekulturne, političke i dr. pretpostavke recepcije rimskog prava; Priprema recepcije; Načini i tijek recepcije te njezin prostorni i sadržajni domašaj; Prilagodba rimskog prava konkretnim potrebama vremena; Rezultanta razvoja: tzv. opće ili pandektno pravo

Dalji razvoj europske pravne znanosti na rimskim pravnim temeljima: Francuska škola "elegantne jurisprudencije; Grotiusova prirodnopravna škola; Njemačka historijskopravna škola

Građanskopravne kodifikacije i njihov rimski odnosno pandektni materjalni i sistematski sloj: Francuski Code civil i austrijski Algemeines bürgerliches Gesetzbuch; Njemački Bürgerliches Gesetzbuch; Ostali značajniji građanski zakonici s individualnim pečatom; Uobičajeno svrstavanje u tzv. "pravne obitelji"

II. Hrvatska i europska pravna povijest - Pravnopovijesne odrednice Europskih integracijskih procesa (prof. dr. Neda Engelsfeld)

Nastanak i dezintegracija "supranacionalnih organizama" i njihove institucionalne odrednice: Sveto rimsko carstvo, Habsburško carstvo, Sveta alijansa, vojni i politički savezi u 20 stoljeću do 1945, Zapadnoeuropska unija i NATO, EEZ i njene prethodnice, Europsko vijeće, Europski sud

Pravno-povijesni položaj Hrvatske u Europi: Hrvatske zemlje i Sveto Rimsko carstvo, Hrvatska u Habsburškom carstvu, tendencije u Hrvatskoj kao dijelu jugoslavenske države, Hrvatska i Alpe-Adria

Stvaranje kontinentalne europske pavne tradicije: Pravna revolucija u 12. stoljeću, humanizam prosvjetiteljstvo, Francuska revolucija

Sudjelovanje Hrvatske u zajedničkoj europskoj baštini: Hrvatsko običajno pravo i izrastanje statutarnog prava; Pravna izobrazba u hrvatskim zemljama; drazi Francuske revolucije na pravo u hrvatskim zemljama; Stvatranje modernih hrvatskih državnopravnih i pravnih tradicija u 19. stoljeæu; Pravna i pravnokulturna posebnost Hrvatske u jugoslavenskoj državi.

Literatura:

H. Berman, Law and Revolution, Cambridge 1983
	R. C. van Caenegem, European Constitutional Legal History, Cambridge 1995, 
	R. C. van Caenegem, An Historical Introduction to Private Law, Cambridge 1992,
	I.D.W. Urwin, The Community of Europe: A History of European Integration since 1945, New York and London 1995
	Vesna Radovčić, Rimsko pravo i pravni sustavi europsko-kontinentalnog pravnog kruga

1.2. Institucije i pravni sustav Europske unije (15 sati)

Voditelj kolegija: doc. dr. Siniša Rodin
Predavač: prof. Damian Chalmers (LSE)

Teorija, dinamika i struktura europskog integracijskog procesa: Metodologija; Određenje pojma integracije; Granični čimbenici regulacije; Temeljne postavke europske integracije; Dinamika i struktura europskog regulacijskog procesa

Institucije Europske unije i nadnacionalni regulatorni proces: Europski parlament; Vijeće; Komisija; Sud Europske unije; Ostale institucije

Institucionalni model i zbiljski odnos nacionalnog i europskog prava: Izvori europskoga prava; Postupci i metode normativne regulacije; Vertikalna dioba nadležnosti; Odnos nacionalnog i Europskog prava; Primjena europskoga prava na nacionalnoj razini: studije slučaja Njemačke, Francuske i Ujedinjenog Kraljevstva

Kriteriji članstva u Europskoj uniji i pravni sustav republike Hrvatske: Kriteriji članstva u Europskoj uniji; Odnos hrvatskoga i međunarodnoga prava; Ustavni temelj za članstvo u nadnacionalnim organizacijama; Materijalna jamstva i mehanizmi zaštite temeljnih prava i sloboda

Literatura:

Siniša Rodin, Europska integracija i ustavno pravo, Institut za međunarodne odnose, Zagreb 1997. 
Siniša Rodin, Pravni sustav i institucije Europske zajednice, Zagrebačka poslovna škola, Zagreb 1990. 
Slaughter, Sweet and Weiler, The European Courts and National Courts - Doctrine and Jurisprudence, Hart Publishing, Oxford 1998.
T. C. Hartley, Temelji prava Europske zajednice, Pravni fakultet Sveučilišta u Rijeci, Rijeka 1999. 
Craig and De Burca, EU Law, Text, Cases and Materials, Second Edition, Oxford University Press 1998.
Albert Bleckmann, Europarecht, Car Heymanns Verlag KG, 1997.
W. Hummer, B. Simma und C. Vedder, Europarecht in Fällen, Nomos Verlagsgesellschaft, Baden-Baden 1999.
	Siniša Rodin, Zukunftsprobleme der Europäischen Union - Erweiterung nach Osten oder Vertiefung, oder Beides - Die kroatische Perspektive, Schriften des Rechtzentrums für Europäische und Intenationale Zusammenarbeit (RIZ), Hrsg. von Norbert Horn, Jürgen S. Baur und Klaus Stern, Walter de Gruyter, Berlin und New York, 1997 pp. 125-138

1.3. Sudovi Europske unije, Europski sud za ljudska prava - 
procesni i materijalnopravni aspekti (38 sati)

Voditelj kolegija: prof. dr. Davor Krapac
Predavač: prof. dr. Mihajlo Dika

A. Nastava koju izvodi katedra za Građansko procesno pravo

I. Građanska procesna prava zajamčena Europskom Konvencijom za zaštitu ljudskih prava i temeljnih sloboda i hrvatsko građansko procesno pravo (10 sati): Čl. 6, st. 1 Konvencije; Čl. 13 Konvencije; Iscrpljenost domaćeg puta pravne zaštite; Djelotvornost odluka Europskog suda za ljudska prava

II. Sudovi Europske unije (4 sata): Sud Pravde - Europsko sudište; Prvostupanjski tribunal; Računovodstveni sud

III. Imunitet strane države u graðanskim postupcima (1 sat)

IV. Međunarodna pravna pomoć (1 sat)

B. Nastava koju izvodi katedra za Kazneno procesno pravo

I. Europski sud za ljudska prava: Postanak i ciljevi Europske konvencije za zaštitu ljudskih prava i temeljnih sloboda; prostorno i vremensko važenje Konvencije; derogacija; pridržaji; konvencijska tijela (2 sata); Opæenito o postupku pred sudom: vrste pritužbi; stvarna i procesna legitimacija; obveze tužene države; nadležnost; postupak u prvom i drugom stupnju (2 sata); Materijalno pravo Konvencije: pravo na život, pravo na tjelesni i duševni integritet, pravo na osobnu slobodu, pravo na pravièan postupak u kaznenim stvarima, zabrana retroaktivnosti kaznenih zakona, nepovredivost osobnog i obiteljskog života (10 sati)

II. Posebne vrste postupaka pred tijelima Europske unije u kojima se mogu izreći parapenalne sankcije te zaštita temeljnih prava i prava obrane osoba protiv kojih se ti postupci vode (kartelni postupak, nadzor nad gospodarskim i trgovačkim fuzijama, postupak za izricanje globa i drugih novčanih sankcija) (2 sata)

Literatura:

C.A. Gearty (ed.) European Civil Liberties and the European Convention on Human Rights; M. Nijhoff Publ., The Hague, 1997.
B. Conforti / F. Francioni (eds.), Enforcing International Human Rights in Domestic Courts, M. Nijhoff Publ., The Hague, 1997.
H. C. Yourow, The Margin of Appreciation Doctrine in the Dynamics of European Human Rights Jurispridence; M. Nijhoff Publ., The Hague, 1996.
D. Gomien / D. Harris /L. Zwaak, Law and practice of the European Convention on Human Rights and the European Social Charter; Council of Europe Pulb., Strasbourg, 1996.

J. Velu R. Ergec, La convention européenne des droits de l`homme, Bruylant, Bruxelles, 1990.
H. J. Steiner / P. Alston, International Human Rights in Context, Clarendon Press, Oxford, 1996.
G. Dannecker, Strafrecht der Europäischen Gemeinschaft, u: A. Eser / B. Huber (Hrsg.), Strafrechtsentwicklung in Europa 4.3, Max-Planck-Institut für Strafrecht, Freiburg, 1995.
Metka Arah, Europska unija, vizija političkog udruživanja, “Arah consulting d.o.o.”, 1995.
T. C. Hartley, Temelji prava Europske zajednice, Pravni fakultet u Rijeci / Colpi, Budimpešta, 1999.
M. Dika, Pravo na nezavisnog suca, Zbornik Pravnog fakulteta u Zagrebu, Supplement, 1989. str. 855.
M. Dika, Organizacijska samostalnost i funkcionalna nezavisnost sudbene vlasti u Republici Hrvatskoj (pokušaj analize normativnopravnog uređenja instituta nakon donošenja Ustava Republike Hrvatske), Privreda i pravo, 1994, str. 30.
J. Crnić, Iscrpljivanje domaćih pravnih sredstava – uvjet dopuštenosti postupka pred Europskom komisijom za ljudska prava (i Europskim sudom za ljudska prava), Informator, br. 4587, 21.02.1998.
J. Kregar, I. Goranić, Uvjeti dopuštenosti postupaka pred Europskim sudom za ljudska prava, Informator, br. 4580, 28.01.1998.
I. Goranić, Okončanje postupka unutar domaćeg pravnog sustava kao uvjet dopuštenosti tužbe Europskoj komisiji i Europskom sudu za ljudska prava, Vladavina prava, 1998, god. II, br. 1. str. 39.
A. Uzelac, Hrvatsko procesno pravo i jamstvo “pravičnog postupka” iz Europske konvencije za zaštitu ljudskih prava i temeljnih sloboda, Zbornik Pravnog fakulteta Sveučilišta u Rijeci, v. 19, Supplement , 1998, str. 1005.
J. Garašić, O upravnom sporu pred Upravnim sudom Republike Hrvatske u svjetlu čl. 6.Europske konvencije za zaštitu ljudskih prava i temeljnih sloboda, Zbornik Pravnog fakulteta Sveučilišta u Rijeci, v. 19, Supplement, 1998, str. 967.
P. van Dijk, G. J. H. van Hoof, Theroy and Practice of the European Convention on Human Rights, Kluwer Law and Taxation Publishers, Deventer-Boston, 2. izdanje, 1990.
D. J. Harris, M. O`Boyle, C. Warbrick, Law of the European Convention on Human Rights, London, Dublin, Edinburg, Butterworts, 1995.
J. A. Frowein, W. Peukert, Europäische Menschenrechtskonvention (EMRK-Kommentar), Engel, Strasbourg, 2. izdanje, 1996.
L. Neville Brown, T. Kennedy, The Court of Justice of the European Communities, 4. izdanje, London, Sweet & Maxwell, 1994.
T. C. Hartley, The Foundations of European Community Law, 4. izdanje, Oxford University Press, 1998.

1.4. Europska Unija - međunarodnopravni aspekti (15 sati)

Voditelj kolegija: Prof. dr. Budislav Vukas

Struktura Europske unije: Europske zajednice i Unija; Članstvo u Uniji; Oblici suradnje država nečlanica s Unijom

Međunarodnopravni subjektivitet i Europska unija: Subjektivitet država èlanica; Položaj regija; Subjektivitet Zajednica i Unije

Međunarodno pravo i Europska unija: Položaj meðunarodnog prava u pravnom poretku Europske unije. Sklapanje međunarodnih ugovora od strane Europskih zajednica i Unije

Izabrana područja zajedničkog djelovanja država članica Europske Unije: Zaštita ljudskih prava, pravo mora, zaštita okoliša

Europska unija i rješavanje međunarodnih sporova mirnim sredstvima

Zajednička vanjska i sigurnosna politika Europske unije - suradnja s drugim europskim organizacijama i NATO-m

Literatura:

Andrassy, J., Međunarodno pravo, deseto izdanje, Zagreb, Šk. knj. 1990., str. 473-483
Andrassy, J., Bakotić B., Vukas, B., Međunarodno pravo I. dio, Zagreb, Školska knjiga 1995., str. 56-180, 349-437
T. C. Hartley, Temelji prava Europske zajednice, Pravni fakultet Sveučilišta u Rijeci, Rijeka 1999. str. 23-26; 95-335
Mathijsen, P. S., A Guide to European Community Law, London, Sweet and Maxwell, 1990.,
Mengozzi, P., European Community Law, London, Graham and Trotman/Martinus Nijhoff, 1992., str. 86-113, 251-266
Peters, A., The Position of International Law Within the European Community Legal System, German Yearbook of International Law, Vol. 40, 1997., str. 9-77
Samardžija, V., Europska unija i Hrvatska, Putevi povezivanja i suradnje, Zagreb, IRMO, 1994, str. 3-152
Vajić, N.,  Postupak zaključivanja međunarodnih ugovora od strane Europske ekonomske zajednice, Godišnjak PF u Banja Luci, Vol. 7, 1983. str. 87-107
Vukas, B. Opća načela kao izvor prava Europskih zajednica, Zbornik PFZ, Vol. 42, 1992. str. 253-265

1.5. Poredbeno ustavno pravo europskih država (10 sati) 

Voditelj kolegija: prof. dr. Branko Smerdel 
Predavači: prof. dr. Smiljko Sokol; doc. dr. Biljana Tomljanović; doc. dr. Mario Jelušić

1. Političkoinstitucionalni temelji, ustavni modeli i zbilja suvremenih europskih demokratskih država: predstavnièka vladavina, načelo diobe vlasti, političke doktrine

2. Ustavno pravo i politička zbilja  Republike Francuske, Savezne republike Njemačke i Ujedinjenog Kraljevstva: polupredsjednički sustav, parlamentarni sustav, stranački sustav; izborni sustavi i izbori za Europski parlament, odnos prema Europskoj uniji

Literatura:
S. Sokol i B. Smerdel, Ustavno pravo, Informator, Zagreb 1998.
S. Sokol, B. Smerdel, Organizacija vlasti, Zagreb, 1988.
Biljana Tomljanoviæ, Položaj predsjednika republike u Francuskoj V Republici, dokt. disertacija 1998.
Yves Meny, Politique comparee, Montchrestien, 1991.
Jean-Louis Quermonne, Les regimes politiques occidnetaux, Ed. du Seuil, 1988.
B. Smerdel, Nove demokracije, konstitucionalizam i organizacija vlasti, Zakonitost, 1993., br. 3.
B. Smerdel, Odgovorna vlada, Naša zakonitost 1986., br. 39
S. Sokol, Polupredsjednički sustav i parlamentarizam, Politička misao, Zagreb 1992.
B. Tomljanoviæ, Državni poglavar kao demokratski arbitar: od ideje do polupredsjednièkog sustava, Zbornik PFZ, 1996., br. 1
Hesse, Grundzüge des Verfassungsrechts, 20 Auflage, C.F. Müller Verlag, Heidelberg 1995.
B. Tomljanović, Pravo raspuštanja parlamenta, Zbornik PFZ, 1988., br. 1-2
Philip Norton, The Constitution in Flux, 1992.
O. Hood Phillips, Constitutional and Administrative Law, 7th edition, Sweet and Maxwell 1987.
	Yves Meny, Francuski politički sustav, Pan liber Osijek, Zagreb, Split, 1998.
Politički sustav Austrije, priredio i uvodnu studiju napisao Anđelko Milardović, Pan liber, Osijek, Zagreb,  Split, 1998.
Klaus von Beyme Politički sustav Njemačke Pan liber, Osijek, Zagreb, 1999.
Ustav Republike Francuske, Pan Liber, Osijek 1995., uvodna studija Smiljko Sokol (vidi i: Vladavina prava br. 4-5-6 (1997)
Ustav Kraljevstva Nizozemske, Vladavina prava br. 1 (1998) (objavljeno i kao posebno izdanje)
Temeljni zakon (Ustav) Savezne republike Njemačke, Panliber, Osijek 1994. (vidi i Vladavina prava, br. 4-5-6 (1997)
Ustav Španjolske, Vladavina prava, Vol. III (1999) br. 5

1.6. Europsko obiteljsko pravo (6 sati)

Voditelj kolegija: doc. dr. Aleksandra Korać
Predavač: prof. dr. Dubravka Hrabar

- izabrani instituti obiteljskog prava u dokumentima europskihintegracija, osobito u dokumentima Vijeća Europe, te njihov utjecaj na hrvatsko obiteljsko pravo

- Pravo na poštovanje privatnog i obiteljskog života; zaštita prava djece; braèno pravo i registrirane životne zajednice

Literatura:

D. J. Harris, M. O'Boyle, and C. Warbrick, Law of the European Convention of Human Rights, Butterworths, London, Dublin, Edinburgh, 1995., izabrani dijelovi

Korać, Aleksandra, Prosudbe Europskog suda za prava čovjeka opravdanosti ograničenja na sklapanje braka, Zbornik Pravnog fakulteta u Zagrebu, 47 (1997) br. 4, str. 337-369

Koraæ, Aleksandra: Sadržaj i doseg prava na poštovanje obiteljskog života u hrvatskom pavnom sustavu, Zbornik Pravnog fakulteta u Zagrebu 49 (1999), str. 759-794

Jane Liddy, Current Topic: The Concept of Family Life under the ECHR, European Human Rights Law Review, 1 (1998) str. 15-25

2.1. Europsko privatno pravo (18 sati)

Voditelj kolegija: Prof. dr. Nikola Gavella

Načela (osnove) europskog privatnog prava 

Privatnopravna zaštita ljudskih prava i sloboda 

Ugovorno pravo

Izvanugovorna odgovornost

Stvarnopravno uređenje i osiguranje tražbina 

Autorsko pravo

Literatura:

Lando, O'Beale, H. (ed.), Contract Law, Part I, Nijhoff, Dordrecht, Boston, London 1995
Hartkamp, A.S. et al (ed.) ., Towards European Civil Code, Nijhoff, Dordrecht, Boston, London 1995
David, R., Grasmann, G: Einführung in die Grossen Rechtssysteme der Gegenwart, München 1988
Bergmann, J. M., Das Menschenbildt der Europäischen Menschenrechtskonvention, Baden Baden 1995

2.2. Europsko pravo trgovačkih društava (18 sati)

Voditelj kolegija: prof. dr. Jakša Barbić
Predavač: doc. dr. Zoran Parać

Određenje "europskog prava trgovačkih društava"

Pravne osnove za europeizaciju prava trgovačkih društava zemalja članica Europske unije

Sredstva za ujednačavanje prava trgovačkih društava zemalja članica Europske unije

Postignuti stupanj ujednačenja prava trgovačkih društava zemalja članica Europske unije: pitanja glede kojih je došlo do ujednačenja; pitanja glede kojih se još radi na jujednačenju

Utjecaj "europskog prava trgovačkih društava" na hrvatsko pravo društava: sadašnje stanje; predvidivi razvoj

Literatura:

	Lutter, M., Europäisches Unternehmensrecht, Zeitschrift für Unternehmens-und Gesellschaftsrecht, Sonderheft 1, Berlin - New York 1996., str. 4-97
	Barbić, J., Pravo društava, Knjiga prva, Opći dio, Zagreb 1999., str. 3-20
	Smjernice i prijedlozi smjernica o pravu društava EU
	Uredbe i prijedlozi uredbi o pravu društava EU

2.3. Europsko pravo tržišne utakmice (18 sati)

Voditelj kolegija: prof. dr. Jakša Barbić
Predavač: doc. dr. Siniša Petrović

Uvod u pravo tržišnog natjecanja: pojam, svrha

Tijela za zaštitu tržišnog natjecanja u EU: Vijeće ministara; Komisija; Court of First Instance i Court of Justice; nacionalni sudovi; Europski parlament; Ekonomsko i socijalno vijeće

Oblici narušavanja slobodnog tržišnog natjecanja: sporazumi, sloporaba, koncentracije

Članak 85 Rimskog ugovora: zabranjeno sporazumijevanje i zajedničko djelovanje; sankcije za djelovanje suprotno zabrani; iznimke od zabranjenog djelovanja (individualne, skupne); vertikalni sporazumi; isključiva distribucija; selektivna distribucija; isključiva kupnja; franchising

Članak 86 Rimskog ugovora: vladajući monopolski položaj; tržište, zloporabe

Intelektualno vlasništvo i zaštita tržišnog natjecanja

Koncentracije: pojam (poduzeæe, koncern, joint ventures); relevantno tržište; mjerila za primjenu propisa EU: odnos prema nacionalnim propisima

Eksteritorijalni doseg primjene propisa EU o tržišnom natjecanju: sporazum EU-SAD, EEA

Tržišno natjecanje u Republici Hrvatskoj:  propisi (usporedba s EU); praksa

Literatura:

Zäch, Roger, Wettbewerbsrecht der Europäischen Union, Praxis von Kommission und Gerichtshof, Verlag Stämpfli, CIE AG Berlin, C.H. Beck´sche Verlagsbuchhandlung, München, 1994

Hawk, Barry, E - Huser, Henry, L., European Community Merger Contro: A Practitioner´s Guide, Kluwer Law International, The Hague, London, Boston 1996,

C.W. Bellamy and Graham D. Child, Common Market Law of Competition, London, Sweet & Maxwell 

2.4. Europsko međunarodno privatno pravo i međunarodno procesno pravo (18 sati)

Voditelj kolegija: prof. dr. Krešimir Sajko
Predavač: doc. dr. Hrvoje Sikirić

Međunarodno građansko procesno pravo: općenito; europsko ujednačeno pravo i hrvatsko pravo; Bruxelleska konvencija o sudskoj nadležnosti i izvršenju sudskih odluka u građanskim i trgovačkim predmetima od 1968. - konvencijska rješenja i sudska praksa; Specifičnosti Luganske konvencije o sudskoj nadležnosti i izvršenju sudskih odluka u građanskim i trgovačkim predmetima od 1988. - konvencijska rješenja i sudska praksa; Prilagodba hrvatskog prava europskom pravu - moguća rješenja

Međunarodno privatno pravo: Opæenito i odnos europskog i hrvatskog prava; Rimska konvencija o mjerodavnom pravu za ugovorne obveze od 1980. - konvencijska rješenja, sudska i arbitražna praksa; Prilagodba hrvatskog europskom pravu - moguća rješenja

Literatura:

	Sajko, K., Međunarodno privatno pravo, 3. izdanje, Zagreb 1996.
	Sajko, K., Perspektiva razvoja međunarodnog privatnog prava, o bruxelleskoj i luganskoj konvenciji… i kako hrvatsko pravo uskladiti s tim europskim konvencijama, u: Hrvatsko građanskpravno uređenje i kontnentalnoeuropski pravni krug, Zagreb 1994., 208-268
	Sajko, K., On Jurisdiction Agreement from the Perspective of Pan - European unification of International Procedural Law, Essays, Voskuill, The Hague, str. 257-266
	Sajko, K., Towards Adaptation of the Croatian PIL to the EU Law, - Essays Sturm, Liege, 1999. 

2.5. Europsko radno pravo i pravo socijalne sigurnosti (18 sati)

Voditelj kolegija: prof. dr. Željko Potoènjak
Predavač: prof. dr. Anton Ravnić

I. Europsko radno pravo
Pojedinačno radno pravo: Sloboda kretanja radnika; Pojedinačni radni ugovori; Jednako postupanje prema muškarcima i ženama; Zaštita majčinstva; Radno vrijeme, nedjeljni odmor i noćni rad; Sigurnost i zdravlje; Restrukturiranje poduzeća i radni odnos

Kolektivno radno pravo: Kolektivno pregovaranje; Radnička participacija

II. Europsko pravo socijalne sigurnosti
Pravo socijalne sigurnosti Vijeća Europe

Pravni instrumenti na području socijalne sigurnosti: Europski sporazumi; Europska konvencija o socijalnoj i medicinskoj pomoći; Europski kodeks o socijalnoj sigurnosti i njegovi protokoli; Europska konvencija o socijalnoj sigurnosti; Europska socijalna povelja i njezin Dodatni protokol; Uređenje primjene Europskog sporazuma koji se odnosi na medicinsku pomoć osobama za vrijeme njihova privremenog stanovanja; Drugi pravni instrumenti

Aktivnosti Vijeća Europe na području socijalne sigurnosti: Izrada nacrta međunarodnih pravnih instrumenata; Izrada modela međunarodnih instrumenata; Nadzorna uloga nad razvitkom socijalne sigurnosti; Promaknuće pravnih instrumenata na području socijalne sigurnosti

Pravo socijalne sigurnosti Europske unije: Ciljevi i organizacijski okvir EU; Ovlasti EU da donosi pravila na području socijalne sigurnosti; Značenje i ciljevi koordinacije; Značenje i ciljevi harmonizacije

Koordinacija: Struktura Naredbe 1408/71; Osobe osigurane Naredbom 1408/71; Davanja temeljem Naredbe 1408/71; Opća pravila za određivanje primjenjivog prava; Jednako postupanje: temelj koordinacije; Zahtjev nastanjenja kao uvjet za isplaćivanje davanja; Davanja za bolest i materinstvo; koordinacija pravila za invalidsku, obiteljsku i starosnu mirovinu; obiteljska davanja i davanja za uzdržavanu djecu; davanja za neuposlenost; neki zaključci o razvitku koordinacijskog prava

Harmonizacija prava Europske unije: Moguænosti za harmonizaciju; Jednako postupanje prema muškarcima i ženama; Prema socijalnoj Europi?

Literatura:
Blanpain, Roger and Chris Engels, European Labour Law, Deventer, Kluwer 1993
Pennings, Frans (ed.), Introduction to European Social Security Law, Kluwer Sovac Series on Social Security, Deventer, Kluwer 1994

3.1. Hrvatska i Europska Unija: gospodarski aspekti (15 sati)

Voditelj kolegija: prof. dr. Gorazd Nikić
Pozvani predavači: Dr. Višnja Samardžija

Značenje vanjske trgovine i veličine tržišta za gospodarski razvitak pojedine zemlje: tehnički napredak, potreba prevladavanja ograničenosti nacionalnih tržišta, kreiranje i skretanje trgovine, potreba Hrvatske za smanjenjem ograničenja u vanjskoj trgovini i potreba ulaska u europski integracijski proces

Europska unija nakon Maastrichta i Amsterdama: zajedničke politike kao osnova za prilagodbe zemalja kandidata (dr. Višnja Samardžija)

Ugovorni odnosi Europske unije s terećim zemljama: etape integriranja, kriteriji za članstvo u svjetlu prilagodbi Hrvatske (dr. Višnja Samardžija)

Gospodarski uvjeti za ulazak u integracijski proces: funkcionalno tržišno gospodarstvo, sposobnost sudjelovanja u konkurentskoj utakmici na tržištu Unije, osnovna makroekonomska stabilnost

Osnovna obilježja gospodarskih kretanja u Hrvatskoj u svjetlu uvjeta za ulazak u integracijski proces: tranzicijska kriza, Stabilizacijski program iz 1993., obilježja vanjske trgovine Hrvatske u razdoblju 1994. do 1998., problemi makroekonomske stabilnosti, platnobilanèna ravnoteža, stabilnost cijena i teèaja, monetarna i fiskalna politika

Literatura:

Višnja Samardžija, Europska unija i Hrvatska - putovi povezivanja i suradnje, IMO Zgb 1994.
Mayhew, Alan, Recreating Europe - The European Union's Policy Towards Central and Eastern Europe, Cambridge University Press 1998.
Agenda 2000 - za jaču i širu Uniju, Euroteka, Europski dom Zagreb i Europski pokret Hrvatska, Zagreb 1998.
Fontaine, Pascal: Europska unija u 10 lekcija, Europska dokumentacija, Europska Komisija OOPEC, Luxembourg 1998.
Werner Weidenfeld, Europe from A to Z, Guide to European Integration, European Commission 1997
Euroscope, Bilten Europskog dokumentacijskog centra i ostali dokumenti EU
John Eatwell et al. (ed.) Not Just Another Accession; The Political Economy of EU Enlargement to the East, IPPR, London 1997. 
Slavo Radoševiæ, Konkurentni izazov Hrvatske - Koncepcijski ogledi i empirijska istraživanja, Ekonomski institut, Zagreb 1994.
G. Nikić et al. (ur.), Očekivani utjecaj pridruženog članstva u Europskoj uniji na gospodarstvo Hrvatske: Cost-benefit analiza, EIZ i IMO, Zagreb 1998. 

3.2. Teorija i praksa europskih integracija (15 sati)

Voditelj kolegija: prof. dr. Vlatko Mileta

Dramatične promjene u svjetskoj privredi i međunarodnim odnosima

Globalni regionalizam i regionalni multilateralizam

Teorije međunarodnih gospodarskih integracija: Političke teorije integracije; gospodarske teorije integracije

Modeli međunarodnih gospodarskih integracija: GATT-ov model zone slobodne trgovine i model carinske unije; Suvremeni modeli: od zone slobodne trgovine do gospodarske i političke unije

Europska integracijska kretanja: Moderni europeizam i njegova prahistorija; Političke pretpostavke europskog ujedinjavanja; Gospodarske pretpostavke europskog integriranja; Gospodarsko-politička integracija, stupnjevi i karakteristike

Europske integracije i integracije u svijetu: Europska unija, Europsko udruženje za slobodnu trgovinu, Nordijska suradnja, Europsko gospodarsko područje; OESS - politički i ekonomski aspekt; Karakteristike - sličnosti i razlike među europskim integracijama; NAFTA - Pacifička ekonomska zajednica, transatlantska suradnja

Europska unija: od Zajednice za ugljen i čelik do EU; temeljne točke gospodarske integracije; Rimski ugovor i njegove karakteristike, Pariški sporazum, Tindemansov izvještaj, Bijela knjiga, Jedinstveni akt, Ugovor iz Maastrichta; zajednički organi i razdioba funkcija; Europski parlament, Vijeće EU, Europska komisija, Rješavanje sporova, područja integracije, robna razmjena, usluge, kapital i ljudi, ekonomska politika i druge politike, Zajednička sredstva

Europsko udruženja za slobodnu trgovinu: Razlozi osnivanja Europskog udruženja, naèin organizacije i tipovi gospodarske suradnje EFTA država, razvojne etape, dostignuti rezultati

Europsko gospodarsko područje: Približavanje EU i Europskog udruženja, Ugovor iz Oporta o Europskom gospodarskom podruèju, područja ugovorene suradnje

Druge integracijske skupine u Europi: Srednjoeuropska inicijativa, Baltička suradnja, Suradnja Alpe-Jadran, gospodarski aspekti OESS

Hrvatska i europske integracije

Literatura: 

Vlatko Mileta, Institucije međunarodne privrede, Zagreb 1990
Vlatko Mileta, Gospodarska sinteza Europe, Zagreb 1992
Vlatko Mileta, A B C Europske unije, Zagreb 1998
Vlatko Mileta, Europska integracija i ruska dezintegracija, Zagreb 1998
Vlatko Mileta, Suvremeni integracijski procesi, Zagreb 1998.

3.3. Hrvatska i EMU (15 sati)

Voditelj kolegija: prof. dr. Uroš Dujšin
Pozvani predavači: dr. M. Andrlić; dr. M. Vujičić

Neoprotekcionizam sedamdesetih i osamdesetih godina i njegova teoretska opravdanja

Evolucija od doktrine liberalne do doktrine upravljane trgovine

Regionalizacija svetskog tržišta kao protuteža globalizaciji

Jedinstveno europsko tržište i europska monetarna unija

Hrvatska diplomacija u procesu priključivanja Europskoj uniji (dr. M. Andrlić)

Europska monetarna unija i hrvatsko gospodarstvo (dr. M. Vujičić)

Literatura:

Brkić, L. Teorije međunarodne ekonomske integracije, Gordon Zagreb 1995
Brkić L, Economic Interpolation of Croatia into the European Integrational Policy, Politička misao br. 5/196
Dujšin, U., Globalizacija, ekonomske integracije i Hrvatska, Zbornik PFZ br. 2/1999
Dujšin, U., Promjene u doktrini vanjskotrgovinske politike razvijenih zapadnih zemalja u sedamdesetim i osamdesetim godinama: pouke za Republiku Hrvatsku, Zbornik PFZ br. 2/1996 
Higgott, R., Beyond Embedded Liberalism: Governing the International Trade Regime in an Era of Economic Nationalism, u: Gummett, P., Globalization and Public Policy, Cheltenham, E. Elgar 1996
Kandžija, V. Republika Hrvatska i europski integrativni procesi, Zbornik radova Ekonomskog fakulteta u Rijeci, br. 1/1996
Pribičević, Đ., Hrvatska u vrtlogu procesa globalizacije, Politička misao br. 4/1996
Thurow, L. C. Glavom o glavu, Uoči gospodarske bitke između Japana, Europe i Amerike, Mladost, Zagreb 1993.

3.4. Hrvatska i financijsko pravo EU (15 sati)

Voditelj kolegija: Prof. dr. Olivera Lončarić-Horvat
Predavači: prof. dr. B. Jelčić; prof. dr. J. Šimović, doc. dr. H. Arbutina

Harmonizacija poreznog prava Europske unije: pravne osnove, razvoj, sadašnje stanje, perspektive

Transformacija poreznog prava Europske unije u tuzemno porezno pravo: izvori poreznog prava EZ, položaj poreznog prava EU prema tuzemnom poreznom pravu, neposredna primjena poreznog prava EU, primjeri transformacije poreznih propisa EU u tuzemno porezno pravo njezinih članica

Harmonizacija posrednih poreza u EU: porez na dodanu vrijednost na temelju 6. smjernice EU i njegov učinak na hrvatski PDV

Učinak zabrane diskriminacije na neposredne poreze: pojam zabrane diskriminacije, sekundarno pravo u odnosu na zabranu diskriminacije, sudske presude o zabrani diskriminacije

Izbjegavanje međunarodnog dvostrukog oporezivanja dividendi, kamata i pristojbi za licence: osobno područje primjene smjernice poduzeće majka-poduzeće-kćerka, ukidanje poreza pri izvoru, izbjegavanje ekonomskog dvostrukog oporezivanja, spriječavanje izbjegavanja poreza, transformacija smjernice poduzeće majka-poduzeće kćerka i prijedloga smjernice za kamate i licence u nacionalno pravo

Harmonizacija poreznog prava EU s poreznim pravom Republike Hrvatske

Financijski sustav EU: financiranje temeljem ugovora Europske zajednice, vlastiti izvori sredstava prema Odluci iz 1970., 1985. i 1988. godine, financiranje EU u budućnosti.

Literatura:
Ba. i Bo. Jelčić, Porezni sustav i porezna politika ("Informator", Zagreb 1998.)
Ba. i Bo. Jelčić, Ocjene hrvatskog sustava oporezivanja ("Ekonomija", br. 6/99)
Bo. Jelčić, Fiskalni aspekt strategije gospodarskog razvoja Hrvatske ("Ekonomija", br 4/99)
J. Šimović, Hrvatski sustav poreza na dodanu vrijednost (Zbornik Pravnog fakulteta u Zagrebu, br. 1/98)
O. Lončarić-Horvat:Europska unija,pravna osnova i ograničenja ekologizacije poreznih sustava (Pravo i porezi, 5/99)
O. Lončarić-Horvat: Imovina kao objekt međunarodnog prava (Pravo i porezi 2/97)
O. Lončarić-Horvat: Meunarodni trgovački sustav i zaštita okoliša (Pravo i porezi 6/97)
T. Oppermann, Europarecht (C.H. Beck'sche Berlagsbuchhandlung, München, 1991)
D. Birk, Steuerrecht, C. F. Müller Verlag, Heidelberg, 1999.
H. Arbutina, Međunarodno dvostruko oporezivanje dohotka i dobiti: problem i njegovo rješenje u poreznom sustavu RH, Zbornik radova "Današnja financijalna znanost", HAZU, Zagreb 1998.
H. Arbutina, Određenje osobnog i predmetnog obuhvata porezne obveze pri oporezivanju dohotka i dobiti, Zbornik Pravnog fakulteta u Zagrebu, br. 1-2/1997
H. Arbutina, Reforma poreznih sustava u tranzicijskim državama Srednje i Istoène Europe, Financijska praksa br. 3
H. Arbutina, Međunarodna razmjena obavijesti u poreznim stvarima, Financijska praksa 6/94

3.5. Hrvatska i europska socijalna politika (15 sati)

Voditelj kolegija: prof. dr. Vlado Puljiz
Pozvani predavači: prof. dr. Marijan Valković

Osnovne vrijednosti i povijest europske socijalne politike (2 sata)

Socijalni nauk crkve i socijalna politika (2 sata)

Tipologija europskih socijalnih politika i Hrvatska (2 sata)

Sustavi socijalne politike u Europi i Hrvatskoj I (2 sata) 

Sustavi socijalne politike u Europi i Hrvatskoj II (2 sata)

Socijalna politika i integracija Hrvatske u Europu (2 sata)

Literatura:

	Vlado Puljiz, Socijalne reforme Zapada, RSP Zagreb 1997.
	S. Zrinščak (ur.), Globalizacija i socijalna država, RSP, SSSH, Zagreb 1998.
	V. Puljiz (ur.), Hrvatska kao socijalna država, SSH, Zagreb 1997.
	V. Puljiz i suradnici, Sustavi socijalne politike, RSP, Zagreb 1999.
	Betten, L., The Future of European Social Policy, Kluwer Law and Taxation Publishers, Deventer-Boston 1991.
	Deacon, B, Huls, M. and Stubbs, P., Global Social Policy, Sage, London-Thousand-New Delhi 1997.
	Esping-Andersen, G., Three Worlds of Welfare Capitalism, Polity Press, Cambridge 1990.
	Rosanvallon, P. La nouvelle question sociale, Seuil, Paris 1997.
	Revija za socijalnu politiku
	Journal of European Social Policy
International Review of Social Policy

3.6. Metodologija prava - nomotehnika (7 sati)

Voditelj kolegija: prof. dr. Vjekoslav Miličić

Uvod - Tehnologija znanstvenoga i stručnog rada; Kultura prava - ethos pravnika

Metodologija prava - Glavne metode: aksiološka, sociološka, dogmatska metoda; sporedne metode: povijesna, logička, lingvistička, usporedna metoda

 Načela sustava prava i načela sustava prava evropskih udruga

Vrijednosni sadržaji u pravu u nas i u pravu evropskih udruga - Opći i posebni sustavi vrijednosti, čovjekova ovlaštenja i slobode, načela bioetike, načela u pravu, znanost o pravu, povijesna iskustva prava, iskustva uspostavljenog prava, prakse prava

Oblici prava u nas i u pravu evropskih udruga - Pravna pravila, pravni propisnici, sustavi prava, obvezatnost interpretacija, primjena prava

Odlučivanje - postupci tvorbe prava u nas i u pravu evropskih udruga - Unifikacije, kodifikacije i recepcije prava, osobitosti multilingvizma, osobitosti tvorbe osnovnih, glavnih propisnika, osobitosti tvorbe provedbenih propisnika, osobitosti prema stupnju odlučivanja, prirodi pravila, stupnju uopćavanja, osobitosti navođenja, pozivanja, skraćenica, osobitosti izmjena i dopuna, ispravaka

Kibernetika, informatika i tzv ekspertni sustavi prava

Literatura: 

Miličić, V., Metodologija rpava - Nomotehnika, Zagreb 1998.
Miličić, V., Opća teorija prava i države, Zagreb 1999.
Miličić, V., Vrijednosni sustav prava Republike Hrvatske, Zagreb 2000.
David, R., i Grasmann, G., Uvod v velike sodobne pravne sisteme, Ljubljana I. 1998., II. 1999.
Paul Craig and Carol Harlow, Lawmaking in the European union, Kluwer Law, London, the Hague, Boston 1998
Viandier, A., Recherche de legistique comparee, Berlin, New York, London, Paris, Tokyo, 1988.
Gutteridge, H. C., Comparative Law, Cambridge 1949.
Losano, M. G., Pravna kibernetika, Split. 1990.
Barav, A., i Philip, Ch. , Dictionaire juridique des Communautes europeennes, Paris 1998.

3.7. Seminar 
Hrvatska i Europska Unija: pravni i politički aspekti (8 sati) 

Voditelj kolegija: dr. Siniša Rodin u suradnji s Ministarstvom vanjskih poslova RH i Ministarstvom za europske integracije

Seminarska nastava izvodi se 4 sata pri Ministarstvu vanjskih poslova RH i 4 sata pri Ministarstvu za europske integracije. Polaznici seminara imaju obavezu izraditi seminarski rad.